Under min egen skoltid har jag deltagit i mängder av mindre bra grupparbeten som ledde till mycket lite lärande. Det saknades struktur, det fanns inget som krävde att alla gjorde jobbet utan det var ofta några få som drog hela lasset och resultatet blev t ex en plansch med avskrivna texter från läroböcker. Under större delen av min lärartid har jag därför inte använt mig av grupparbete, eftersom jag hade så dålig erfarenhet av det.
Jag tror däremot att elever som arbetar tillsammans når längre än vad var och en kan göra individuellt. Därför har jag nu vågat prova grupparbete igen och med en tydlig struktur, informationsklyftor, stöttning och förväntat resultat tydliggjort är det ett utmärkt arbetssätt. I vårt pågående arbetsområde människokroppen arbetar eleverna med de inre organsystemen i expert och hemgrupper.
Expert och hemgrupper
På Marbäcksskolan i vårt utvecklingsarbete fortbildar vi oss just nu kollegialt utifrån Pauline Gibbons bok “Stärk språket ,Stärk lärandet”. Där hade jag fastnat för en modell vid grupparbete som jag ville prova som kallas hem och expertgrupper och där alla elever blir delaktiga. Upplägget kräver att alla i expertgruppen måste vara aktiva och ta sitt ansvar annars kommer hemgruppen i slutändan inte få den information som krävs.
Förförståelse
Mina elever har läst människokroppen en gång tidigare i årskurs 2. För att kunna relatera till dessa erfarenheter och för att expertgrupperna till varje organsystem skulle få en uppfattning om vad kamraterna kunde, började jag med att undersöka lite om deras förförståelse.
Alla elever förberedde sig individuellt hemma i pre-homework genom att göra ett litet häfte, där de till bilder på de fem olika organsystemen fick fylla i :
- namnet på organsystemet
- funktion
- ämnesord på organ/delar som ingår
Eleverna fick i skolan i sina expertgrupper göra en “progressiv brainstorming” om människans olika inre organsystem. Alla grupper fick olika färg på pennorna och fick brainstorma i fem minuter per organsystem. När pappret gått runt till alla grupper, gick det tillbaka till gruppen som var först och de fick redovisa klassens förkunskaper om det organsystemet högt. Denna övning kan man göra om igen när grupparbetet är färdigt, för att göra en jämförelse och se kunskapsutvecklingen.
Söka fakta i olika
Den första stora arbetsuppgiften i expertgruppen var att tillsammans arbeta med kunskapskravet som handlar om att söka information i olika källor. På Classroom hade jag till varje expertgrupp förberett tre olika källor som de skulle söka information i. Två av dessa var läroböcker, där de läste texterna tillsammans och sedan arbetade med tillhörande arbetsuppgifter. Den tredje var en film från serien ” Vi lär oss om kroppen” på utbildningsradion och efter den skulle de arbeta med uppgifter på Padlet. På den ena skulle de skriva ner två ämnesord med förklaringar och på den andra skriva ner två nya kunskaper de lärde på filmen. Man lärde av varandra genom att läsa upp sina egna rutor och diskutera.
Sexfältare som stödmall och Google presentation
När arbetet med att söka fakta i olika källor var klart fick de tillsammans fylla i en sexfältare. De fick nu diskutera informationen de tagit till sig och strukturera upp den. När de behövde tittade de i sina arbetshäften och på sina Padlet. De fick också möjlighet att söka efter information i egna källor på nätet. Eleverna visste att sexfältaren skulle användas som struktur i deras kommande Google presentation. Eleverna pratade verkligen mycket med varandra, var aktiva och måna om att alla skulle förstå. Eleverna kommer att redovisa sina Goggle presentationer med text och bilder i nya grupper “hemgrupper”.
![](https://1larare.svedala.se/wp-content/uploads/2017/10/Bild-15-300x177.jpg)
Body-building
På kroppar i wellpapp fick eleverna i sina expertgrupper med olika material bygga sitt organsystem. De fick ta hjälp av rutan i sexfältaren som handlade om vilka organ som ingår. På baksidan av sina kroppar fick de skriva korta faktamoln med de olika organens namn och vad som händer där. De uppmanades att visa så mycket kunskap som möjligt när de byggde. Framförallt blev jag imponerad av hur de valde att “zooma ut” visa delar t ex en förstorad artär i form av ett genomskinligt sugrör med med röda blodkroppar, vita blodkroppar och blodplättar av olikfärgade pärlor. Eller lungblåsor med små syremolekyler och koldioxidmolekyler som byter plats. När eleverna redovisar sina Google presentationer i hemgrupperna ska de använda sina dockor när de berättar om organen som ingår och deras funktion.
![](https://1larare.svedala.se/wp-content/uploads/2017/10/gubbar.jpg)
Redovisning
Eleverna redovisar i hemgrupper, där det finns en expert på varje organsystem. De pratar till sin Google presentation och använder sig av sin docka, när de berättar om vilka organ som ingår och vilken funktion de har. Efteråt får kamraterna också ställa de frågor som de skickat in i pre-homework ( se stycket nedan).
Den som har redovisat, får till sist respons av sina kamrater i gruppen genom “two stars and a wish” och denna bedömning gör de även skriftligt och lämnar till mig.
Pre-homework
Jag arbetar med en typ av läxor i min undervisning som jag kallar pre-homework. Vad detta är, fördelen och hur de brukar se ut kan du läsa mer om i ett äldre blogginlägg “Mina tankar om läxor med fokus på hur inte om”.
De fyra organsystem som man själv inte skulle bli expert på valde jag att ge i “pre-homework”. Under fyra veckor skulle man lite mer övergripande bilda sig en uppfattning om ett organsystem per vecka. Läsa/lyssna på en text, se en film och skicka in 2 frågor individuellt hemma.
Denna pre-homework gör att eleverna blir mycket mer aktiva och lyssnar vid sina kamraters redovisningar eftersom de själva hade en förförståelse. Frågorna som de lämnade in fångade upp deras eget intresse och bidrog till elevdelaktighet. Dessa lämnades till expertgrupperna som sökte svar på dem och vid redovisningarna i hemgrupperna besvarades de.
Checklista för lyckade grupparbete:
Trots att vi inte är helt klara med detta grupparbete, så har min inställning till det som arbetssätt förändrats. Framförallt för att det har inneburit mycket muntlig kommunikation mellan eleverna ( en av mina visioner att stärka under läsåret) och varit språkutvecklande. Eleverna använder sig av och visar förståelse för många mer ämnesbegrepp inom området än tidigare årskurser jag haft. Jag har hunnit lyssna på många elever, när de berättar om hur deras organsystem fungerar med hjälp av “body-building dockan” och de gör det på en högre kognitiv nivå.
Dessa punkter tycker jag är bra att tänka på om du vill genomföra lyckade grupparbeten:
- Att tydligt och klart gå igenom förväntat resultat.
- Använda en struktur så att alla gruppmedlemmar måste vara aktiva.
- Ta reda på deras förkunskaper så att den kognitiva nivån blir lagom. Elevdelaktighet och ta tillvara deras egna frågor och intresse.
- Att muntlig interaktion är en stor del.
- Att använda planera in praktiska/kreativa inslag.
- Använda lämpliga former av stöttning ( olika stödmallar, pre-homework).
- Avsätta lagom mycket tid.
Ett lyckat grupparbete utvecklar intellektuella och sociala förmågor såsom begreppsinlärning, problemlösning, demokratiskt arbetssätt, språklig kommunikation och förmåga till samarbete.
Att diskutera:
- I vilket större arbetsområde eller på mindre arbetsuppgifter i ditt ämne skulle du kunna använda dig av “expert och hemgrupper”?
- Ett grupparbete ska ge eleverna rika möjligheter att utveckla sitt språk och också ge elever med andraspråkslärande en hög grad av stöttning. Hur tyckte du att det skedde i detta grupparbete och hur skulle det kunnat öka ännu mer?
- När dina elever varit engagerade i grupparbeten vilka svårigheter har du stött på och hur kan du bemöta dessa?